Szerző(k): Dr. Szigeti-Szabó Andrea LL.M. , Dr. Kaltenecker Dániel | 2020.11.12 | Közbeszerzés
Európai Uniós irányelvekből fakadó kötelezettségnek eleget téve Magyarországon – a határidőnél hamarabb – 2018. április 15-től közbeszerzési eljárást kizárólag az Elektronikus Közbeszerzési Rendszeren (EKR) keresztül lehet lebonyolítani. A korábbi papír alapú lefolytatás számos tekintetben szabadságot adott a közbeszerzési szakma képviselőinek, hogy különbözőnél különbözőbb formai követelményeket határozzanak meg az eljárásban; talán azt is bátran ki lehet jelenteni, hogy ahány ajánlatkérő, annyi féle nyilatkozat-minta forgott közkézen. Vajon az EKR bevezetése ezen „alkotói szabadságtól” megfosztotta a szakma kreatív képviselőit? Jelen cikkünkben erre keressük a választ.
Hogy némileg átfogó módon átlássuk a rendszert, nézzük meg, hogy jelenleg milyen lehetőséget kínál az EKR az elektronikusan megtehető nyilatkozatokra vonatkozóan. Egyrészről, vannak az EKR-ben előre definiált, a rendszer fejlesztői által meghatározott nyilatkozatminták, másrészről, lehetőségünk van arra, hogy bizonyos nyilatkozatokat magunk állítsunk össze az oldalon. Tekintsük át ezt a két típust.
Ami az elsőt illeti, mindenekelőtt meg kell említeni, hogy az EKR-ben, annak bevezetését követően a felolvasólap mellett számos egyéb, központilag meghatározott nyilatkozat vált elérhetővé a rendszer által automatikusan generált űrlapként. Ilyen többek között a kizáró okokról, az igénybe venni kívánt alvállalkozókról vagy a tényleges tulajdonosról szóló nyilatkozatok. Ezek az űrlapok a bevezetésüket követően többször változtak, újakkal bővültek vagy éppen törlődtek (pl. megajánlott termék adatai nyilatkozatminta) a rendszerből. Ezen uniformizálás eredményeként tehát voltaképpen megszűnt a nyilatkozatminták (egy jelentékeny részének) különbözősége; az ajánlattevők nagy örömére.
Megjelent a friss ECOVIS HUNGARY LEGAL HÍRLEVÉL
Benne kiemelt témánk: Duplájára emelkedett az apaszabadság időtartama
További aktuális híreket olvashat előadásainkról és a legújabb cikkeket Bányajog és Közbesz blogjainkból.
![](https://jogado.hu/wp-content/uploads/2018/10/news-1644696_1280.png)
A rendszerben elérhető űrlapokkal megteremtett, közérthető, egyszerű és egységes nyilatkozatmintáknak jelentőséget is adott a jogalkotó azzal, hogy van elérhető nyilatkozatminta az EKR-ben akkor ajánlatkérő köteles azt alkalmazni [Kbt. 41/A. § (1) bekezdés első mondat], ezzel pedig megkerülhetetlenné tette ezeket.
A Kbt. alapján az EKR-ben elektronikus úton tett nyilatkozat tekintetében az ajánlatot a rendszerben benyújtó gazdasági szereplő esetében a gazdasági szereplő képviselőjének kell tekinteni azt a személyt, aki az EKR-ben az ajánlatkérő szervezet vagy gazdasági szereplő részéről a nyilatkozattételhez szükséges hozzáféréssel és jogosultsággal rendelkezik. Az EKR-ben kitöltött elektronikus űrlapot e vélelem alapján az ajánlatkérő szervezet, illetve a gazdasági szereplő eredeti nyilatkozatának kell tekinteni. A magunk részéről a nyilatkozatmintákkal – a többszöri módosítás eredményeit figyelembevéve – összességében elégedettek vagyunk.
Ami a másodikat illeti, az EKR bevezetésekor elérhetővé tettek egy olyan funkciót is, amelyről azt gondoljuk, hogy a funkció nyújtotta előnyök és lehetőségek a legtöbb esetben kihasználatlanul maradtak eddig, azaz ajánlatkérők nem, vagy csak kevés esetben alkalmazták ezeket. Ez pedig a Nyilatkozatösszeállító elnevezésű funkció felolvaslólapon kívüli része. A Nyilatkozatösszeállító pont alatt számos egyéb nyilatkozat szerkesztésére nyílik meg a lehetőség, amelyekkel a közbeszerzés valamennyi résztvevője (ajánlatkérő, lebonyolító és ajánlattevő) is jelentős előnyökhöz juthat. Lássuk ezeket:
- Egyes nyilatkozatok eredetileg papír alapú, elektronikussá alakított (lényegében scannelt) formája helyett elektronikus módozatú létrehozásával lehetőség van az ajánlattétel és a bírálat felgyorsítására, mivel sokszor csak egy igen / nem válasz kiválasztásával (pl. előleget igénybe akar-e venni) vagy egy azonosító beírásával (szakember jogosultsági száma) is megtehető az adott nyilatkozat. Köztudott, hogy ahány papír alapú nyilatkozat, annyi rontási lehetőség, így ezek szinte nullára redukálhatóak.
- A képviseleti jogosultság külön igazolása is nélkülözhető, amennyiben alkalmazzuk ezt a funkciót a fentebb már említett törvényi vélelem miatt (aki az EKR-ben nyilatkozatokat tesz, annak van képviseleti jogosultsága).
- Óvjuk a környezetünket is továbbá, mivel nem kell papír alapú nyilatkozatot kinyomtatni, majd elektronikus formába alakítani (scannelni) és külön felcsatolni.
- Az adott nyilatkozat benyújtásának kötelezővé tételével az ajánlattevő addig nem tudja benyújtani az ajánlatot, amíg az adott nyilatkozatot nem töltötte ki, így elkerülhetőek a nyilatkozat megtételének elmulasztásából eredő hiánypótlási felhívások / érvénytelenítések.
Amennyiben az eljárás több részből áll, úgy ajánlatkérőnek lehetősége van az egyik részben megszerkesztett nyilatkozatmintákat sablonként elmenteni és a többi részhez „átemelni”, így egy több részes eljárásban sem kell órákat tölteni az űrlapok kialakításával.
A fentebb írtak alapján úgy gondoljuk, hogy megváltozott módon és az elején talán kissé szokatlan formában, de továbbra is él a kreativitás lehetősége az EKR-rel dolgozó közbeszerzési szakértők számára és immáron számos egyéb előny is kapcsolódik ezen lehetőséghez.
Természetesen az EKR-ben űrlappal nem rendelkező kérdésekkel kapcsolatban számos további nyilatkozatmintát szerkeszthetnek az ajánlattevők, így magától értetődő módon maradt még terep az EKR -en kívüli kreativitás megélésére.
A blogcikk tájékoztató jelleggel készült, nem minősül egyedi ügyre alkalmazható hivatalos jogi véleménynek vagy jogi állásfoglalásnak. Az Ecovis Hungary Legal a jelen blogcikk egyedi ügyben történő felhasználásáért a jogi felelősségét kizárja.